![](http://d2t6wyhz55tig8.cloudfront.net/assets/files/23664/tasktest.1200x0.jpg)
Maaliskuun lopussa järjestetyllä ikäkausimaajoukkueen leirillä otettiin ensimmäistä kertaa IKM-joukkueen uimareille käyttöön uinnin 7x200 metrin tasotesti, joka tunnetaan myös nimellä laktaattitesti.
Testi tehtiin viidelle kovimmat FINA-pisteet omaavalle tytölle ja pojalle.
– Haluamme nähdä jo aikaisemmassa vaiheessa missä uimareiden "kapasiteetti" liikkuu, jotta mahdollisiin ongelmakohtiin päästään varhaisemmassa vaiheessa kiinni. Tavoitteenamme on saada riittävän hyvät ja monipuoliset valmiudet, jotta huippuvaiheessa on mahdollista tehdä tarvittavaa harjoittelua, nuorten olympiavalmentaja Aleksi Rajansuo kertoo.
Testit ikäkausimaajoukkueen leirillä oli tekemässä Paavo Nurmi -keskuksen Jukka Kapanen, joka on toiminut Uimaliiton testaajana vanhemmilla ikäluokilla jo vuosien ajan.
– Laktaattimittauksilla pyritään selvittämään uimarin kestävyyden tasoa veren laktaattipitoisuuden nousuun perustuen asteittain kasvavassa rasituksessa; mitä nopeammilla vauhdeilla laktaattitasot pysyvät matalina, sitä paremmasta peruskunnosta ("jaksamisesta") se kertoo, Kapanen avaa.
Aerobisen peruskunnon mittarina käytetään termiä anaerobinen kynnys eli käytännössä uinnin vauhdintasoa laktaattipitoisuuksilla 2.5-4 mMol/L. Laktaattitestissä saavutettu maksimivauhti ja siltä mitattu laktaattipitoisuus (normaalisti 10-15 mMol/L) kertoo yli kaksi minuuttia kestävissä kilpailuissa vaadittavista ominaisuuksista.
– Uinnissa harjoittelun kokonaismäärä on usein suuri, mikä monesti johtaa siihen, että päivittäisestä harjoittelusta suuri osa on aika kaukana kilpailutehosta. Tämä asettaa harjoitusten tehon säätämiselle haasteita: miten saada rakennettua harjoitusohjelmaa siten, että siinä on mukana riittävästi tuottavaa, laadukasta kovavauhtista harjoittelua kuitenkaan ajautumatta ylirasitustilaan, Kapanen kertoo.
Laktaattimittaukset auttavat tarkentamaan harjoitustehoja sopivantasoisiksi harjoitusvaikutuksen aikaansaamiseksi eri ajankohtina harjoituskaudella kirkkaana mielessä pitäen harjoittelun perimmäinen tarkoitus: kilpailuvauhdin parantaminen.
Testin tehneille uimareille sekä IKMJ-uimareiden valmentajille pidettiin huhtikuussa Teams-luento, jossa käytiin läpi testien tulkintaa.
– Saimme luennosta paljon positiivista palautetta. Tämän pohjalta olemme miettineet, että voisimme järjestää myös isommalle yleisölle luennon aiheesta, jotta lajin parissa toimivat henkilöt voivat oppia lisää tasotestien merkityksestä, nuorten valmennuksen kehittäjä Marjoona Teljo kertoo.